A regionális versenyképesség és a területi különbségek kölcsönhatásai - Fenyővári, Zsolt; Lukovics, Miklós (Tér és Társadalom, 2008)
Napjaink egyik legfontosabb kihívása a globális versenyben való helytállás. Részben ennek hatására egyre szélesebb körben válik elfogadottá, hogy nemcsak a vállalatok, hanem a területi egységek is versenyeznek egymással. Ezen felismerésnek köszönhetően a területi versenyben való helytállást kifejező regionális versenyképesség fogalma mára a regionális tudomány egyik központi fogalmává vált. Nemcsak a témakör elméleti kérdéseivel foglalkozó kutatók, hanem a gazdaságpolitikusok egy része is a versenyképesség, mint „hívószó" köré szövik programjaikat. Többek között az Európai Unióban a harmonikus, kiegyensúlyozott területi fejlődés megvalósítását (vagyis a területi különbségek mérséklését) célzó regionális politika évek óta a régiók versenyképességének javítását tartja a kohézió és a felzárkóztatás egyik legfontosabb, leghatékonyabb eszközének. Habár a területi verseny és a regionális versenyképesség a kutatások előterében áll, ennek ellenére a fogalomkör még napjainkban is viták tárgyát képezi, a különféle elméleti alapokon álló irányzatok képviselői eltérő módon közelítenek a kérdéskörhöz. Tanulmányunk célja, hogy áttekintse és szintetizálja az alapvető elméleti közgazdaságtani irányzatoknak a területi különbségek mérséklődésével, a területi versennyel, a regionális versenyképességgel, valamint az egyes elméleti régiótípusokkal kapcsolatba hozható legfontosabb elképzeléseit. A különféle közgazdaságtani háttérre támaszkodva a regionális tudományon belül is más-más hipotézisek fogalmazódnak meg, és így a különböző feltételekkel bíró, eltérő fejlettségű régiók gazdasági felzárkózásáról is különböző következtetések látnak napvilágot. Vélekedésünk szerint ezúttal is érvényesül a regionális tudomány interdiszciplináris jellegéből fakadó azon jelenség, hogy az eltérő elméleti alapok és modellfeltételek mentén különböző következtetésekre jutó gazdasági elméletek nem tudományunk hitelességét kérdőjelezik meg, sokkal inkább annak sokoldalúságára, problémaérzékenységére hívják fel a figyelmet.